Temeljne discipline, cilji in raziskovalne metodologije znanosti o kompleksnih sistemih
V tem poglavju bom na kratko opisala
temeljne discipline, cilje, in raziskovalne metodologije,
na katerih temelji znanost o kompleksnih sistemih.
Kar bom prikazala, je moj lasten seznam pojmov,
za katere menim, da morate o njih nekaj vedeti,
če želite globlje razumeti raziskave,
ki nastajajo na področju kompleksnih sistemov.
Prva osnovna disciplina se ukvarja z 'dinamiko' -
preučuje stalno spreminjajočo se strukturo in obnašanje sistemov.
Druga temeljna disciplina obravnava 'informacijo' -
proučuje upodobitev, simbole, in komunikacijo.
'Računska' disciplina pa omogoča vpogled v to,
kako sistemi obdelujejo podatke in na podlagi teh rezultatov delujejo.
Nenazadnje je treba nekaj vedeti tudi o 'evoluciji' -
kar vključuje preučevanje tega,
kako se sistemi prilagodijo spreminjajočim se okoljem.
Vse to so neodvisna raziskovalna področja,
a so zedinjena znotraj znanosti o kompleksnosti.
Po mojem mnenju ima znanost o kompleksnih sistemih
dva različna cilja.
Morda je bolje reči, da imajo
različni raziskovalci različne cilje.
Eden glavnih ciljev je
razvoj matematičnih in računalniških orodij
ki privedejo do interdisciplinarnih vpogledov.
Na primer: pri preučevanju vedenjskega vzorca kolonij mravelj,
ki služi kot primer obdelave podatkov,
se lahko vprašamo, kako podobno ali drugačno je to od
obdelave informacij, ki poteka v mestu.
Ali pa: v kolikšni meri je pretok informacij
v možganskem omrežju podoben tistemu
v gospodarskih mrežah.
Te vrste medpodročnih spoznanj so zaenkrat
največji uspeh znanosti kompleksnih sistemov.
Mnoge od teh bomo obravnavali v tem tečaju.
Vendar pa imajo nekateri
raziskovalci kompleksnih sistemov še višje zastavljen cilj:
razvoj splošne teorije kompleksnosti.
Teorijo, ki bi združila prej povsem različne discipline,
ki sestavljajo preučevanje kompleksnih sistemov.
Ta šola je v raziskovalni skupnosti nekoliko sporna.
Mnogi so mnenja, da
kaj takega ni izvedljivo, ali da celo ni možno;
a je marsikomu to še vedno sveti gral.
V tem tečaju bomo od številnih strokovnjakov
s področja kompleksnosti slišali mnenja
o možnostih za takšno teorijo,
in verjetno boste slišali veliko različnih mnenj.
Na koncu si oglejmo,
katere metodologije uporabljajo znanstveniki kompleksnih sistemov
pri svojem delu?
No, tole je naš znanstvenik s področja kompleksnih sistemov.
Kot znanstveniki, ljudje s področja kompleksnih sistemov
izvajajo kombinacijo
eksperimentalnega dela,
teoretičnega dela
in v vse večji meri nekaj,
kar se vse pogosteje šteje kot
tretja znanstvena metodologija-
to so: računalniške simulacije.
V tečaju si bomo ogledali vse te vrste metod,
a se bomo osredotočiti zlasti na
računalniške simulacije kompleksnih sistemov.